על האנדרטה לשלום עליכם בתקשורת
ידיעות על אנדרטת שלום עליכם, שהוקמה לאחרונה בקמפוס של אוניברסיטת תל אביב, פורסמו בשני כלי תקשורת יהודיים גדולים בשפה האנגלית: "ג'רוזלם פּוסט" (ירושלם) ו"פורוורטס" (ניו יורק). להלן תרגום המאמר מ"ג'רוזלם פוסט":
![](/wp-content/uploads/2022/11/page-divider1-1.png)
June 16, 2023
לזכרו של שלום עליכם הסופר הדגול
■ספק שמישהו מחוץ לעולם הספרות היהודית שמע על שלום רבינוביץ', אבל רבים, ולא רק יהודים, מכירים את השם העט שלו: שלום עליכם.
![](https://yiddish-culture.com/wp-content/uploads/2023/06/Sholom-Aleichem-monument_005.jpg)
צילום: יובל יוסף
מפעם לפעם מתקיימים אירועים מגדולים הקשורים לתחיית היידיש. ישנם צעירים, שמרגישים, שהם פספסו חלק מהמורשת שלהם, ולכן הם לומדים בקורסי יידיש במדינות רבות בעולם – מליטא וישראל ועד אוסטרליה הרחוקה. בארץ, מלבד בית שלום עליכם בתל אביב, נלמדת יידיש במספר מוסדות להשכלה גבוהה, ובאופן בלתי פורמלי – בתיאטרון יידישפיל ובמרכז התרבות "יונג יידיש".
אחד המוסדות להשכלה גבוהה עם קורסי יידיש בתכנית הלימודים שלו הוא אוניברסיטת תל אביב, שהפכה בתחילת החודש לאפוטרופוס של פסל ברונזה של שלום עליכם בגודל טבעי, יצירתו של הפסל יורי צ'רנוב.
אנדרטה זו, הממוקמת בסמוך למוזיאון העם היהודי (אנו), תשמש תזכורת מתמדת על כך כמה שמחה וצחוק הביא שלום עליכם למיליוני אנשים במהלך עשרות השנים. המופע המוזיקלי "כנר על הגג" מבוסס על סיפוריו על טביה החלבן. "זוהי תחילתו של עידן חדש", -אמר דניאל גלאי, יו"ר בית לייוויק, אגודת סופרי ועיתונאי יידיש בישראל.
הרעיון לאנדרטה והקמתה הוא פרי עבודתו של הסופר והמו"ל המוסקבאי ד"ר מארק זילברקוויט, מייסד הקרן לשימור מורשת היידיש, שמטרתה לשמור על השפה ותרבותה, אשר הייתה המכנה המשותף של רוב יהודי אירופה לפני השואה.
הקרן קשורה קשר הדוק לאוניברסיטת תל אביב ומעניקה מלגות לסטודנטים הלומדים היבטים שונים של תרבות היידיש.
תורמת נוספת לפרויקט היא קרן משפחת בלבטניק, העוסקת בפילנתרופיה בינלאומית, בעיקר בתחום החינוך והתרבות, וידועה בתמיכתה החזקה בגלריית "טייט" בלונדון, וכן בהקמת ארכיון הבלבטניק בניו יורק, המוקדש לחקר ההיסטוריה היהודית והעולמית של המאה העשרים עם דגש מיוחד במלחמות העולם הראשונה והשנייה, כמו כן בברית המועצות.
הפסל של שלום עליכם הוא תחילתו של פרויקט פיילוט. כפי שמקווים מארגניו, הוא יכול להפוך לצעד הראשון בדרך להקמת מספר פסלים של סופרים ומשוררים, שכתבו ביידיש, כמו יצחק בשביס-זינגר, יצחק-לייבוש פרץ, אברהם סוצקבר, שלום אש, איציק מאנגר, קאדיה מולודובסקי, אברהם גולדפדן, אסתר קרייטמן. ואחרים.